Grad Kragujevac će ove godine prvi put u cilju unapređenja energetske tranzicije, pružiti finansijsku pomoć individualnim domaćinstvima, a na osnovu odluke koju su usvojili odbornici na današnjoj sedmoj redovnoj sednici gradskog parlamenta. Energetska tranzicija je proces prelaska sa sistema na kome se dominantno koriste neobnovljivi izvori energije na sistem korišćenja obnovljivih izvora energije.
Sredstva za mere energetske efikasnosti, Grad je do sada izdvajao samo za javne objekte, ali ove godine zahvaljujući odluci Ministarstva rudarstva i energetike da finasira ove mere u individualnim domaćinstvima i objavljenom konkursu za koji smo aplicirali, nadam se da ćemo biti dobro rangirani i učestvovati u projektu, obrazložila je Ana Radojević, energetski menadžer grada Kragujevca. Ona je dodala da je za ove namene iz gradskog budžeta izdvojeno pet miliona dinara, a finansiraće se zamena stolarije i zamena kotlova na ugalj i drva kotlovima na gas i pelet. Finansijska podrška za mere energetske tranzicije odnosiće se na kuće i na objekte koji imaju upotrebnu dozvolu, ne i na stanove, a ostali kriterijumi biće definisani Pravilnikom koji će usvojiti Gradsko veće.
Grad će podržati i bespovratno finansirati polovinu sume koja je neophodna da se promene prozori na kući ili izolaciju. Svesni smo i da je druga polovina možda nedostižna nekim sugrađanima, ali u međuvremenu država pregovara sa bankama koje će ponuditi povoljne kredite za tu svrhu, kazala je Biljana Ilić Stošić, odbornica i načelnica Šumadijskog upravnog okruga. U Srbiji ima oko tri miliona objekata kojima je potrebna energetska intervencija a domaćinstva u Srbiji potroše tri puta više energije nego domaćinstva u EU. Benefiti ovakvih investicija videće se odmah, pre svega u kućnim budžetima a zatim i u energetskim bilansima grada i države, jer je suština potrošiti manje energenata, prethodno ih manje proizvesti i tako sprečiti zagađenje. Stošić je podsetila na projekat zamene kotlova sa uglja kotlovima na gas i poručila da država i grad Kragujevac ovakvim merama i projektima misle na sadašnje genercije a naročito na buduće kojima žele da ostave čistu i zdravu državu.
U cilju poboljšanja kvaliteta životne sredine i podizanja stepena partnerskih odnosa između građana i grada Kragujevca odbornici su na današnjoj sednici usvojili Odluku o sufinasiranju projekata neformalnih grupa građana – „Zeleni grad“ . Odlukom se omogućava neposredno učešće građana u rešavanju dela problema lokalnih zajednica vezanih za uređenje javnih i zelenih površina – parkova, dečijih igrališta, drvoreda, šetališta, uklanjanje manjih divljih deponija, uređenja prilaza za osobe sa invaliditetom i slično a koje nisu obuhvaćeni programom JKP Šumadija.
Kako bi majke koje su rodile trojke i četvorke pre stupanja na snagu Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom imale pravo na roditeljski dodatak, Skupština grada Kragujevca usvojila je odluku kojom se pravo proširuje na majke koje su trojke i četvorke rodile do 1. jula 2018. godine a sve do njihove 12-godine života. Visina mesečnog roditeljskog dodatka je 10.000 dinara i isplaćivaće se do navršene 12. godine života dece. U slučaju da majka nije živa, da je napustila decu ili da je iz opravdanih razloga sprečena da neposredno brine o deci, pravo na roditeljski dodatak umesto majke može ostvarivati i otac. Ovom odlukom, grad Kragujevac stvara uslove za poboljšanje materijalnog položaj porodica koje su dobile trojke ili četvorke, a koje počev od 2018. godine i Zakon prepoznaje kao primer i može da bude osnov njihove egzistencijalne sigurnosti.