Predsednica Vlade Republike Srbije, Ana Brnabić obišla je danas radove na modernizaciji sistema daljinskog grejanja, izgradnji kotlarnice na gas u kragujevačkoj Energetici. U pratnji premijerke, radove su obišli Irena Vujović, ministarka zaštite životne sredine, Mateo Kolanđeli, direktor EBRD za Zapadni Balkan i Nikola Dašić, gradonačelnik Kragujevca.
Kragujevac je bio jedan od prioriteta kada govorimo o lokalnim samoupravama, kao grad sa jednim od najgorih stepena aerozagađenjau Srbiji, upravo i zbog načina daljinskog grejanja na ugalj. Zbog toga mi je toliko važno što smo danas ovde da obeležimo početak radova na zameni kotlova, zameni energenata, tako da Kragujevac krajem ove grejne sezone prestaje da se greje na ugalj i počinje da koristi gas, kao mnogo prihvatljiviji energent – kazala je Ana Brnabić.
Projekat se sprovodi u saradnji sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD), vredan je oko 18 milion evra, od čega će 15 miliona evra biti uloženo u samu toplanu, a oko 3 miliona evra u čišćenje pepelišta i remedijaciju tog dela zemljišta.
Gradonačelnik Kragujevca, Nikola Dašić istakao je da je zamena kotlova u Energetici uvod u novu epohu u istoriji Kragujevca. Ovo je uvod u novu epohu u istoriji Kragujevca. Moram najiskrenije da se zahvalim pre svega predsedniku Republike Srbije, premijerki, ministarki Vujović, što su veoma ozbiljno shvatili apel da nam pomognu da Kragujevac konačno očistimo od zagađenja u vazduhu. Veliko hvala jer ste na taj način razumeli Kragujevčane i rešavate naš problem koji je decenijama „guran pod tepih“ – kazao je Dašić.
Mateo Kolanđeli, direktor EBRD-a za Zapadni Balkan istakao je da je projekat koji se implementira u kragujevačkoj Energetici veoma dobar primer koji pokazuje kako se i brzo i ekspeditivno mogu ispuniti veoma visoki standardi, i kako zapravo i jedno i drugo idu zajedno.
I ministarka za zaštitu životne sredine, Irena Vujović istakla je da je projekat u okviru koga je u roku od samo godinu dana obezbeđeno finansiranje, sprovedene sve zakonske procedure, izabran izvođač i kotlovi koji se očekuju do kraja godine, jedan od najbrže sprovedenih stranih projekata u okviru Ministarstva zaštite životne sredine. Grad Kragujevac koji više decenija ima problem aerozagrađenja sada će preći na ekološki prihvatljive energente. Ali ono što je možda još veći problem bio za građane je deponija pepelišta, 40 000 tona pepela koje leti po gradu i stvara dodatno aerozagađenje, svakako je ukazivalo na to da ovaj problem moramo hitno rešavati – kazala je ministarka Vujović.
Kao naredni korak, ministarka je najavila pomoć građanima za prelazak na ekološki prihvatljivije energente, u smislu subvencija, što je u planu za sledeću godinu.
Sprovođenjem ovog projekta, ne samo da ćemo znatno unaprediti našu životnu sredinu, energetsku efikasnost, nego će i nama u Energetici biti mnogo lakše da radimo i da grejemo Kragujevac – kazao je Andreja Ilić, direktor Energetike.
Inače, kragujevačka Energetika ima 22 300 potrošača. Greje oko 1,5 miliona kvadrata prostora. Tokom grejne sezone potroši se oko 70 000 tona uglja. Ovo postrojenje počelo je sa radom 1961. godine.