Od 1. januara 2023. godine nadzor svih javnih preduzeća u zemlji sprovodiće se putem softvera razvijenog u okviru projekta „Reforma lokalnih finansija II“ (RELOF2) koji podržava Vlada Švajcarske. Tim povodom, u Kragujevcu je održan završni sastanak koordinatora svih lokalnih samouprava sa kojima je RELOF2 projekat sarađivao na unapređenju nadzora nad javnim preduzećima. Svoja iskustva, kao primeri dobre, predstavili su grad Kragujevac i opština Raška.
Prethodnih godina radili smo sa 48 lokalnih samouprava i 5 ministarstava. Grad Kragujevac je naročito odskočio i postao primer dobre prakse kada je u pitanju nadzor nad javnim preduzećima, istakla je Ana Jolović, direktorka RELOF 2 Projekta. Grad je ovoj komponenti Projekta pristupio sistematski i vrlo aktivno radio s nama i sa Ministarstvom privrede na razvoju softvera i digitalizaciji nadzora nad javnim preduzećima. Formirana je nova uprava i mi se svi zajedno nadamo da će građani Kragujevca u narednom periodu videti boljitak, koji će se osetiti kroz bolje planiranje, bolji nadzor i uvid u ono šta se dešava u javnim preduzećima. Moći ćemo da otkrijemo rizike u nastajanju, pre nego oni postanu problem za budžet grada Kragujevca i moći ćemo zajedno da vidimo kako grad Kragujevac dalje napreduje u drugim oblastima.
Grad Kragujevac je ostvario najbolje rezultate u ovoj oblasti od svih lokalnih samouprava u Srbiji koje su učesnici Projekta, kazala je Marija Živković, v.d. zamenika načelnika Uprave za inspekcijske poslove i komunalnu miliciju i koordinator na poslovima kontrole i nadzora poslovanja javnih preduzeća i privrednih društava u vreme trajanja ove komponente Projekta. Grad Kragujevac je osnivač 6 javnih preduzeća i 11 privrednih društava – ukupno 17 entiteta su predmet nadzora u smislu kontrole poslovanja. Kao najvažniji rezultati koji su tokom poslednje dve godine ostvareni u ovoj oblasti mogu se istaći organizacione promene koje su izvršene u Gradskoj upravi, usled kojih je funkcija nadzora nad poslovanjem gradskih preduzeća centralizovana, što je dalo višestruke pozitivne efekte. Pored toga, sprovedene su statusne promene u javnim preduzećima i privrednim društvima koje su takođe rezultirale pozitivnim efektima u smislu racionalizacije troškova, broja zaposlenih, efikasnijeg upravljanja resursima i bolje koordinacije poslovnih aktivnosti.
Uporedo sa ovim aktivnostima, radilo se intenzivno na jačanju stručnih kompetencija, kako zaposlenih u Gradskoj upravi i javnim preduzećima, tako i donosioca odluka, odnosno, članova Gradskog veća, direktora javnih preduzeća, članova nadzornih odbora. Sve ove aktivnosti dovele su do podizanja svesti o značaju funkcije nadzora nad javnim preduzećima, imajući u vidu potencijalne fiskalne rizike koje njihovim poslovanjem mogu nastati. U pogledu procesa planiranja, realizacije i izveštavanja kao glavnih instrumentata kontrole poslovanja, izvršena je njihova standardizacija kroz čitav niz internih akata koje je donelo Gradsko veće. Što se tiče ovih procesa, sada idemo i korak dalje, jer je u toku njihova digitalizacija putem softvera koji je razvijen u saradnji RELOF Projekta i Ministarstva privrede. Takođe, registrovano je i podizanje nivoa transparentnosti u radu Gradske uprave i javnih preduzeća, kao i nivoa korporativnog upravljanja u javnim preduzećima.