Предлог иницијативе Градској управи за финансије за спровођење активности на системском увођењу родно одговорног буџета града Крагујевца, била је једна од тема о којој се говорило на 6. седници Комисије за родну равноправност.
Обавеза локалних самоуправа је да као стратешки приступ у креирању финансијских токова уведу родно одговорно буџетирање у који су према закону о буџетском систему укључени сви нивои власти. Родно одговорни буџет не представља само пребројавања мушкараца и жена, већ се у циљу отклањања родних неједнакости доносе конкретни програми, пројекти и активности који ће алоцирати постојеће финансијске ресурсе и усмерити их тамо где су најпотребнији, казала је др Гордана Дамњановић, члан Градског већа за социјалну и здравствену заштиту и председница Комисије. За уочавање неправилности и одређивање индикатора помака по областима, доносиоцима одлука потребна је повратна информација од суграђана о ефектима утврђених позиција буџетских средстава. Да би се то постигло, објаснила је Дамњановић потребни су валидни подаци добијени кроз родну секторску анализу, коју је као препоруку за креирање родно одговорног буџета применио велики број локалних самоуправа у Србији. Ради припреме програма за реализацију родно одговорно буџета, Комисија је са данашње седнице упутила позив јавним предузећима, установама и јавним службама за достављање родно сензитивних података о спроведеним активностима из своје области.
Чланови Комисије данас су упознати о аплицирању града Крагујевца са пројектом „Од рањиве жене до јаке жене“ за који је од ресорног министарства одобрено 500.000 динара. За економско оснаживање жена у оквиру пројекта биће одржане три радионице за по 20 жена.
Имајући у виду да Привредни савет града Крагујевца нема ниједну жену, чланови Комисије за родну равноправност упутиће предлог да ово тело у своје редове уврсти и успешне крагујевачке предузетнице.
Данашњој седници присуствовао је и председник Скупштине града Мирослав Петрашиновић који је рекао да иако родно одговорно буџетирање није у потпуности заживело, град Крагујевац и остале локалне самоуправе воде рачуна о томе како планирају буџет. У областима као што су имовина или урбанизам, то није мерљиво, али када је у питању спорт где се финансирају и мушки и женски клубови или када је у питању финансирање многобројних удружења, родно буџетирање се јако добро прати. У овом тренутку највише треба радити на сегменту запошљавања, јер то је казао је Петрашиновић један од највећих проблема, због чега кроз пројекте треба оснажити и подржати жене да започну свој бизнис. Говорећи о насиљу над женама, председник Скупштине навео је податак да је од јануара до јула 2019. године дошло до пораста кривичних дела у овом сегменту. Само у јулу је било 16 регистрованих дела на које треба додати број оних која нису откривена због бојазни да се пријавe. Зато и даље кроз радионице и пројекте треба утицати на то да се насиље над женама пријави и тиме смањи број ових кривичних дела.