Два најзначајнија симбола Другог светског рата, логор Јасеновац и стратиште у Шумарицама – симбол масовног и суровог убијања, на једном месту. Две трагедије које су починили фашисти. О ужасима и неизмерној патњи данас сведоче преживели и експонати пред којима човек може само да занеми. Али, не и да ћути, него да говори о ономе што је видео, што гласније, казао је на затварању изложбе „Јасеновац право на незаборав“ у Крагујевцу Мирослав Петрашиновић, председник Скупштине града.
Јасеновац мора да буде уписан у колективну меморију као поприште најмонструознијих злочина против човечности. За одавање поште минутом ћутања за близу 20 000 деце убијене у Јасеновцу, потребно је 324 сата тишине. То значи да би на овом месту, даноноћно, ћутали све до 14. октобра. Уз захвалност организаторима што су за домаћина изложбе „Јасеновац – право на незаборав“, одабрали Крагујевац, Петрашиновић је подсетио да се из Шумарица са јединствене антиратне манифестације Велики школски час, свету шаље порука, да се не заборави и да се више никада и нигде не понови.
Поред преживелих логораша Јелене Бухач Радојчић и Гојка Рончевића Мраовића, затим потомка породице Николе Тесле чији је 91 члан убијен у НДХ Лазара Косановића на затварању изложбе говорио је проф. др Србољуб Живановић из Лондона директор фондације за Холокауст и Јасеновац који је истраживао посмртне остатке Јасеновачких мученика и аутор бројних књига.
Никада не смемо да заборавимо да је у јасеновачким логорима смрти убијено више од 700 хиљада Срба, 23 хиљаде Јевреја и 80 хиљада Рома, а међу њима 110 хиљада деце испод 14 година старости. Ове бројеве усвојила је Међународна комисија за истину о Јасеновцу у којој није било никога са простора бивше Југославије, казао је проф. др Живановић. Ми никада нећемо моћи поименично да набројимо број жртава јасеновачких логора јер су на локалним гробљима сахрањиване као н.н. особе. Прикупљајући податке о страдањима у Јасеновцу, проф. др Живановић описао је 20 начина убијања у логорима, али како је казао на жалост у Београду је могао да сазна јако мало, а далеко више у Израелу где је посетио меморијалне центре страдања Јевреја, Срба и Рома.
Затварању изложбе, чији је модератор био Драгослав Бокан, редитељ, публициста и хуманитарни активиста који се бави заштитом културе сећања на страдање Јасеновачких мученика присуствовали су и ученици Прве крагујевачке гимназије који су добили сертификат о похађању интерактивне радионице „Стоп ревизији – још смо живи - сећамо се“ – Јасеновац право на незаборав.