У организацији ОЕБС – а и поверенице за заштиту равноправности, у Крагујевцу је одржан консултативни састанак и фокус група о примени Националног акционог плана за спровођење Резолуције Савета безбедности Уједињених нација 1325 Жене, мир и безбедност са представницима локалних самоуправа Централне и Западне Србије.
На данашњем састанку разговарало се о следећем Националном акционом плану за Резолуцију 1325, трећем по реду, истакао је Јан Брату шеф Мисије ОЕБС - а у Србији. Он је похвалио Србију, уз образложење, да је урадила више по питању овог акционог плана него многе земље у Европи. Мисија ОЕБС- а у Србије ће заједно са повереницом и другим партнерима разматрати начине како може да се настави напредак у овој области. Потребно је укључити и мушкарце, рекао је Брату и додао да родна равноправност није питање које се тиче само жена, то је људско питање. Желимо да пружимо подршку укључивању жена на свим нивоима управљања у Србији, у свим институцијама, зато што је то најбољи начин да се друштво развија. Сви треба да учествују, изразе своје мишљње и дају свој допринос, поручио је Брату.
Колика је улога и значај жена управо је показала прошлогодишња ванредна ситуација. У здравственој и социјалној заштити највише је жена и оне су биле на првој линији одбране од корона вируса. Многе од њих прошле су кроз изузетно тежак период, истакла је Бранкица Јанковић повереница за родну равноправност. Код нас постоји прилично изражен родни дизбаланс у већини сфера живота. Никада није било добро када имате тако неуравнотежену заступљеност жена. У здравственој и социјалној заштити и образовању 75, па и преко 80 посто запослених чине жене. Слична је ситуација и у медијима, већину новинара чине жене. У свим занимањима, која су била најизложенија деловању и мерама заштите су биле жене. С друге стране имате професије у којима су доминантни мушкарци као што је сектор безбедности. У установама које су од виталног интереса ретко где ћете видети жену на челним позицијама. Све је мање жена и у правосуђу.
Ипак, направљен је велики напредак у последњих 10 до 15 година, оценила је Бранкица Јанковић. Проценат показује да се ствари померају. Да бисмо ишли даље морамо да признамо да постоји проблем и зато је од немерљивог значаја када имате локалне самоуправе, у овом случају град Крагујевац, који је спреман да отворено разговара, да видимо шта је проблем, шта ваља унапредити, шта није добро у претходном акционом плану.
Према речима Мирослава Петрашиновића, председника Скупштине града, Крагујевац је доста учинио у протеклих пар година, као и сама Влада Републике Србије и то се на најбољи могући начин види кроз број жена које обављају најодговорније дужности. Новом реорганизацијом градских управа од 10 начелничких места на девет позција се налазе жене, секретар Скупштине града је жена, начелница Шумадијског управног округа је такође жена. Осим жена на тако високим положајима, морамо да се потрудимо да њихов живот учинимо што лакшим, што бољим и што квалитетнијим. И даље постоје проблеми када је у питању образовање жена, њихов социјални статус, шанса за запошљавање, насиље у породици или полно узнемиравање. Све су то теме које желимо са нашим партнерима из ОЕБС – а да поставимо на виско ниво и са њима пронађемо решења како би жене имале што бољи положај у нашем друштву, закључио је Петрашиновић.