Одборници Скупштине града на данашњој седници усвојили су Предлог одлуке о буџету града за 2022. годину.
Буџет града Крагујевца за 2022. годину увећан је за пет одсто, јер је пројектован у износу од 9.559.000.000 динара, што је за 463 милиона динара више од буџета по последњем ребалансу за ову годину.
У планирању прихода у обзир су узета средства која ће у складу са Законом о буџету РС бити распоређена јединицама локалне самоуправе и финансијска политика града, а то је да неће бити нових задуживања, нећемо имати веће расходе од прихода и неће бити повећања стопе пореза на имовину.
Ненад Станишић, члан Градског већа за финасије, појаснио је да су већи приходи у износу од 14% планирани од продаје земљишта јер у последњем кварталу ове године имамо позитивне трендове када је реч о интересовању домаћих и страних инвеститора. Текући приходи биће увећани за два посто и износиће 7,3 милијарде динара у односу на буџет ове године, а највеће учешће у њима имаће порез на зараде као одраз економске активности.
Већи приходи створили су простор за веће расходе, већа улагања и издвајања из градског буџета.
Издвајања у односу на ову годину биће већа за пољопривреду и са досадашњих 25 милиона биће увећана на 50 милиона. То се односи искључиво на субвенције које ће бити подељене суграђанима за набавку механизације, осигурање усева, набавку сточне хране семена и друго и то нису, казао је Станишић, укупна улагања у овај сектор, јер ће се улагати и у саобраћајну и комуналну инфраструктуру, енергетску санацију школа на сеоском подручју. Већа средства биће опредељена и на исказане захтеве грађана за обављање комуналне делатности, за одржавање јавне хигијене, заштиту животне средине, еколоогију и енергетску ефикасност. Већа средства опредељена су за развој саобраћајне инфраструктуре, образовање, а већи износ из градског буџета за 2022. годину планиран је и за суфинансирање боравка деце у вртићима, чиме ће се број деце који имају право да уз суфинансирање града бораве у вртићима, са досадашњих 2500 повећати на 2700 – казао је Станишић.
Градоначелник Никола Дашић истакао је да град на годишњем нивоу плаћа око 700 милиона динара за кредитне обавезе и око 400 милиона динара на име тужби које се односе на неке спорове из претходног периода, што говори о томе да је град јако задужен, али ликвидан.
Крагујевац се развија и може да издржи ту задуженост, али не планирамо да се задужујемо даље. Када је реч о инвестиционим улагањима, она се повећавају узлазном линијом, па је тако 2019. године уложено око 430 милиона динара, 2020. године око 730 милиона динара, у овој години око 850 милиона динара, у наредној још више. Кренула је реконструкција, замена и доградња нове канализационе мреже кроз пројекат „Чиста Србија“. Добили смо најсавременију Палату правде у држави, Дата центар који је добио недавно супербрзи рачунар, што ће итекако утицати на младе људе да остану да раде и живе у Крагујевцу, и да овде добију услове које би имали и у другим светским центрима.
Последњих 50 година се није оволико улагало у Крагујевац. Изградња Северне обилазнице би требало да крене већ у марту. Замена котлова у Енергетици је у току.Велика је помоћ државе у свему томе која нас подржава у реализацији капиталних пројеката. Крагујевац своје кредите мора да врати, и у исто време мора да се развија - казао је Дашић.
Највише критика односило се на висину средстава која су планирана за аграрни буџет, иако је он дуплиран у односу на текућу годину.
Када је реч о аграрном буџету, лично сам инсистирао да буде дупло већи. Овде се ради искључиво о субвенцијама. Свуда у свету је држава та која обезбеђује средства за субвенционисање, а локалне управе помажу.
700 милиона динара дајемо за кредите, 400 милиона за тужбе, а ви питате овог градоначелника који није ни динар задужио град, ни једну тужбу произвео према граду, који плаћа дугове које није направио, зашто није могло више средстава за буде опредељено за пољопривреду. Ето због тога – одговорио је Дашић.